Životní výzvy očima mladých žen. Letní festival studentských fejetonů představuje sedm autorek
V rámci Letního festivalu studentských fejetonů se letos představuje sedm nových autorek – studentek 1. ročníku oboru Rozhlasová a televizní dramaturgie a scenáristika na Divadelní fakultě JAMU.
Tentokrát jsou to samé ženy a ve svých fejetonech se zabývají většinou tím, jaké to je být studentkou, bydlet daleko od rodiny, muset se často poprvé v životě starat o všechno sama, k tomu si ještě vydělávat na živobytí a vůbec tím, jak to zkrátka nemají lehké. K takovým tématům se ve dvou případech přidávají okolnosti ještě mnohem těžší, jako je ztráta jednoho z rodičů.
Čtěte také
Monika Ostrovská vás ve svém fejetonu zavede na velkou rodinnou oslavu, typickou pro český národ. Text nazvaný Každý svého štěstí strůjce ale rozebírá i další typicky český fenomén – lidová rčení a průpovídky. Generace rodičů a prarodičů je do jednoduché říkačky schopná shrnout „problém, který se zdá mít rozsah nového románu Kateřiny Tučkové“.
Adéla Ryvolová se ve svém textu Cupcakové prozření nejprve zamýšlí nad kalendářem. A podobně jako Monika Ostrovská zjišťuje, že víkendy a sváteční dny bývají naplněny rodinnými oslavami. Při nich se spolu setkávají různé generace a – světe, div se! – právě ti nejmladší mohou být někdy nejvíc inspirativní. Jak byste postavili věž z cupcaků? A jde to vůbec?
Michaela Randusová přináší téma důležité pro mladé ženy po maturitě – je lepší dál studovat, nebo rovnou založit rodinu? Obě varianty mohou být v představách provázeny různými iluzemi – a z nich pak člověka vyvede střet s realitou.
Tvrdým střetem s realitou je však vždycky především úmrtí jednoho z rodičů. Zvláště když jde o úmrtí předčasné a nečekané. Esther Hyhlíková se s tímto tématem pokouší vyrovnat pomocí ironie a sarkasmu. Někdy – jak říká – nezbývá nic jiného než se hořce smát.
Čtěte také
Markéta Mikulášková, vnučka básníka Oldřicha Mikuláška a publicistky Věry Mikuláškové a dcera herce Ondřeje Mikuláška – tedy již zemřelých významných osobností české kultury – ve svém fejetonu říká: „Radši bych měla rodinu živou než slavnou.“ Ani ona však nešetří vtipem a přiznává, že jako dítě nechtěla být umělkyní, ale buddhou – nebo aspoň primátologem.
Tereza Panocová vypráví nápaditě o své prokrastinaci. O tom, kolik času může studentka strávit „laškováním“ s klávesnicí – dotknout se, nedotknout se? – a útěky před bílou, zářící obrazovkou počítače, z níž pálí oči. Ale koneckonců – vyjít ven a rozhlédnout se po světě a po životě je k literární tvorbě nezbytně nutné…
Kristýna Fantová se ptá, kdy je člověk vlastně dospělý a co taková dospělost obnáší. V dětských představách je dospělý ten, kdo je „velký“ a hlavně si může dělat, co chce. Je 165 cm dost? A jak je to vlastně s volným časem, během nějž by si studentka vysoké školy mohla dělat, co chce? Zdá se, že děti neuvažují o tom, že po dosažení dospělosti je bude čekat především celá řada různých povinností.
Zaposlouchejte se do sedmi autorských čtení, která nám svět a život současných studentek ukazují z jejich vlastního pohledu.
Související
-
Sonda do života vysokoškoláků. Láska, práce, příroda a další témata ve studentských fejetonech
Poslechněte si sedm fejetonů, které napsali a čtou studentky a studenti oboru Rozhlasová a televizní dramaturgie a scenáristika na Divadelní fakultě JAMU.
Nejnovější zprávy
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Víte, kde spočívá náš společný ukrytý poklad? Blíž, než si myslíte!
Jan Rosák, moderátor
![slovo_nad_zlato.jpg slovo_nad_zlato.jpg](https://brno.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/19c0a47caca04bb76b27ba3edcdf74cd.jpg?itok=1i0_J3I_)
![](https://brno.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/e2afc965669332fc5318f1eaa402a4b5.jpg?itok=i3X2CUFb)
Slovo nad zlato
Víte, jaký vztah mají politici a policisté? Kde se vzalo slovo Vánoce? Za jaké slovo vděčí Turci husitům? Že se mladým paním původně zapalovalo něco úplně jiného než lýtka? Že segedínský guláš nemá se Segedínem nic společného a že známe na den přesně vznik slova dálnice? Takových objevů je plná knížka Slovo nad zlato. Tvoří ji výběr z rozhovorů moderátora Jana Rosáka s dřívějším ředitelem Ústavu pro jazyk český docentem Karlem Olivou, které vysílal Český rozhlas Dvojka.