Tajemství zahrad. Brno, rodný dům a odchod do exilu v povídce Aleny Wagnerové
Pro magazín Zelný rynk poskytla Alena Wagnerová svou povídku Tajemství zahrad, která je zakotvená v Brně. Je to autofikce věnovaná rodnému domu, rodičům a také zdůvodnění jejího odchodu do exilu.
Alena Wagnerová je brněnská rodačka a příslušnice skupiny Šestatřicátníků. Tím se nemyslí jen generace narozená v roce 1936, ale v tomto případě i konkrétní pražsko-brněnské uskupení kolem Václava Havla, Jiřího Kuběny, Pavla Švandy, Violy Fischerové a dalších.
Autorka vystudovala biologii a pedagogiku na Masarykově univerzitě v Brně. Byla nejprve dramaturgyní a od roku 1966 působí jako publicistka na volné noze. Počínaje rokem 1969 žije v Saarbrückenu a také v Praze. Pracuje jako spisovatelka, překladatelka a vydavatelka.
Napsala biografii české baronky a mecenášky Sidonie Nádherné, která byla poslední šlechtickou majitelkou zámku Vrchotovy Janovice jižně od Prahy. Právě zde napsal rakouský novinář a spisovatel Karl Kraus svoji slavnou práci Poslední dnové lidstva. Kniha Aleny Wagnerové je současně příběhem zámku Vrchotovy Janovice a jeho zámeckého parku, který se v roce 1942 stal proti vůli majitelky součástí cvičiště jednotek Waffen-SS.
Wagnerová se také dlouhodobě zabývá osudem novinářky a publicistky Mileny Jesenské – přítelkyně Franze Kafky, v roce 1994 vydala její životopis. Další ženou, jejíž život a vliv podněcuje Wagnerovou ke studiu, úvahám a psaní, je Kamila Stösslová – inspirátorka Leoše Janáčka.
V roce 2008 se stala podnětem četných diskuzí Wagnerové kniha Helden der Hoffnung (Hrdinové naděje), obsahující patnáct rozhovorů se sudetskými Němci – odpůrci nacionálního socialismu a Adolfa Hitlera. Za války byli pronásledováni a po skončení války odsunuti z Československa.
Možná, že to tentokrát už byla její poslední návštěva v domě, ve kterém vyrostla, kde všechno začalo a pokračovalo jinak, než předpokládala, když pětiletá seděla před modelem pokojíčků a představovala si svůj život. Šťastná, protože nevědoucí. Ale to pochopila teprve daleko později. Byl to projekt, na který byla od dětství připravována. Žít budou tady v domě všichni pohromadě, tak to aspoň viděla ma, když jí o její budoucnosti vyprávěla. Jako dospělá se svou rodinou v pospolitosti se svými rodiči. Tak aspoň znala život s nimi i s dědečkem a babičkou. Radostné žití to mělo být, a ve střeše pro ně, mladé manžele a jejich děti, ještě dostavěné dva pokoje a koupelna. Po dřevěných schodech, po nichž teď běhá ona, budou pak běhat její děti. Jen o kuchyni ma nemluvila, protože stejně jako babička, pro všechny chtěla vařit sama. A ona pětiletá, když si hrála se svými pokojíčky, které jí udělal tatínek z dřevěné bedny od cukru, už sama sebe viděla jako mladou ženu v předsíni v prvním patře v bílé halence s krátkými rukávy. Jenže nic z toho se nestalo. Ona odešla a ma zůstala v domě po otcově smrti sama.
Alena Wagnerová: Tajemství zahrad
Související
-
Probudilo se ve mně právo na vlastní výklad světa, říká spisovatelka Alena Wagnerová
Poslechněte si rozhovor se spisovatelkou a úryvek její povídky Potíže s usednutím v podání Aranky Lapešové.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Kdo jste vy? Klára, nebo učitel?
Tereza Kostková, moderátorka ČRo Dvojka
![jak_klara_obratila_na web.jpg jak_klara_obratila_na web.jpg](https://brno.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/e267b388c06a96c1b90c7443afcd1a84.jpg?itok=NWANcVy-)
![](https://brno.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/94949a2cda8b0e5970dc036a8b74667d.jpg?itok=bfzCOlUT)
Jak Klára obrátila všechno vzhůru nohama
Knížka režiséra a herce Jakuba Nvoty v překladu Terezy Kostkové předkládá malým i velkým čtenářům dialogy malé Kláry a učitele o světě, který se dá vnímat docela jinak, než jak se píše v učebnicích.